Suuri jakelu	OHJE

20.3.2012

OHJE LÄÄKÄRISSÄKÄYNNEISTÄ JA SAIRAUSPOISSAOLOISTA
Yliopistojen yleisen työehtosopimuksen 14 ja 14a §:ien mukaan 1.3.2012 lähtien lääkärissä käynneissä ja lääkärintarkastuksissa noudatetaan seuraavaa.

1.	Lääkärissä käynnit
Lääkärissä käynti tulee suorittaa tarpeetonta työajan menetystä välttäen ja siitä on ilmoitettava esimiehelle ensisijaisesti henkilökohtaisesti puhelimitse niin pian kuin mahdollista. Lääkärissä käyntiä varten on annettava vapautusta työstä.
Soveltamisohje: Lääkärissä käynnit tulee ajoittaa työajan ulkopuolelle. Lääkärin puoleen voi kääntyä työaikana, jos vamman tai sairauden äkillisyys vaatii sitä tai lääkärissä käyntiä ei voida ilman kohtuutonta haittaa sijoittaa työajan ulkopuolella tapahtuvaksi tai hoitopalveluja ei paikkakunnalla ole saatavissa työajan ulkopuolella.
Jos työnantaja on järjestänyt työterveyshuollon, muun kuin työnantajan nimeämän lääkärin puoleen kääntymiseen vaaditaan perusteltu syy. Perusteltuja syitä ovat mm. sairauden äkillisyys, sairaus estää matkustamisen tai se, että työkyvyttömyystodistuksen hankkiminen tulee työntekijälle taloudellisesti raskaaksi työnantajan korvausvelvollisuuden ulkopuolelle jäävien tutkimusten suorittamisen vuoksi.
Säännöllistä työaikaa noudattavien työajan leimausohjeet löytyvät täältä.
Sodankylän geofysiikan observatorion henkilöstön osalta on erillinen ohje.

2.	Työnantajan määräämät tarkastukset ja tutkimukset
Työntekijä on velvollinen työnantajan pyynnöstä antamaan tälle tehtävän hoitamisen terveydellisiä edellytyksiä koskevia tietoja. Työntekijä voidaan myös määrätä hänen terveydentilansa toteamiseksi suoritettaviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin, jos se on tarpeen tehtävän hoitamisen edellytysten selvittämiseksi.
Työntekijälle korvataan työnantajan määräämistä tarkastuksista ja tutkimuksista aiheutuvat välttämättömät kustannukset.
Työnantajan määräämiin tarkastuksiin ja tutkimuksiin tulee työntekijälle antaa vapautusta työstä. Käytetty aika luetaan työajaksi ja siitä maksetaan ansiomenetyksen korvaus. Säännöllistä työaikaa noudattavat työntekijät leimaavat työajan seurantapäätteellä MUU SYY ja koodi nro 5 (lähtö työasialle). Leimaus ei vähennä työaikasaldoa.
Edellä todettu työstävapautuksen antaminen, käytetyn ajan lukeminen työajaksi ja ansionmenetyksen korvaus koskee myös työntekijän työvuoroluettelon mukaisen säännöllisen työajan ulkopuolelle sijoittuvia tarkastuksia ja tutkimuksia.
Soveltamisohje: Työnantajan määräämillä tarkastuksilla tarkoitetaan myös työterveyshuollon työhöntulo- ja ikäkausitarkastuksia.

3.	Muut kuin työnantajan määräämät tarkastukset ja tutkimukset
Lääkärissä käyntiin tai terveydenhoidollisiin tutkimuksiin kuluvaa aikaa ei lueta työajaksi, mutta työntekijällä on oikeus ansionmenetyksen korvaamiseen seuraavasti:
-	kun työntekijä osallistuu synnytystä edeltäviin lääketieteellisiin tutkimuksiin ja tutkimukset on suoritettava työaikana,
-	kun lääkärissä käynti on tarpeen työnantajan vaatiman lääkärintodistuksen hankkimiseksi,
-	kun lääkärissäkäynnin yhteydessä todetaan sairaus tai vamma, joka edellyttää työstä poissaoloa sairauden vuoksi tai hoitotoimenpiteitä,
-	kun työntekijä tulee työvuoronsa aikana työkyvyttömäksi äkillisen sairauden vuoksi ja sairaus vaatii työvuoron aikana tapahtuvaa lääkärissä käyntiä, tämä koskee myös välitöntä lääkärinhoitoa edellyttävää hammassairautta,
-	laboratorio- ja röntgentutkimuksen sekä muun vastaavan tutkimuksen ajalta, jos tutkimukset ovat lääkärin määräämiä ja liittyvät osana sellaiseen lääkärissä käyntiin, josta työnantaja suorittaa ansionmenetyksen korvauksen tai tutkimuksen laatu edellyttää tutkimuksen suorittamista lääkärin määräämänä ajankohtana.
Oulun yliopisto korvaa myös työterveyshuollon toimintasuunnitelman mukaisiin varhaiskuntoutusryhmiin osallistumiseen käytetyn ajan.
Tällöin kun ansionmenetys korvataan, säännöllistä työaikaa noudattavat työntekijät leimaavat työajan seurantapäätteellä MUU SYY ja koodi nro 9 (lähtö sairasvastaanotolle kesken päivä). Leimaus ei vähennä työaikasaldoa.
Ansionmenetystä ei korvata, jos lääkärikäynnin syynä on
-	terveydentilan kontrolloimiseksi tapahtuva lääkärintarkastus,
-	jo todetun sairauden tai vamman hoitaminen tai sen kehityksen seuraaminen tai tavanomainen hammashoito,
-	tavanomainen näön kontrolloiminen silmälääkärin luona, tai muu tarkastus, joka ei edellytä äkillistä hoitoa,
-	fysikaalinen hoito,
-	laboratorio- ja röntgentutkimukset (muut kuin edellisessä kohdassa todetut).
Em. tapauksissa säännöllistä työaikaa noudattavat työntekijät leimaavat työajan seurantapäätteellä OMA ASIA (lähtö omille asioille kesken päivä). Leimaus vähentää työaikasaldoa.

4.	Lakisääteiset lääkärintarkastukset
Työnantaja korvaa ansionmenetyksen lakisääteisen lääkärintarkastuksen ajalta sekä välttämättömät matkakustannukset.
Tällöin kun ansionmenetys korvataan, säännöllistä työaikaa noudattavat työntekijät leimaavat työajan seurantapäätteellä MUU SYY ja koodi nro 9 (lähtö sairasvastaanotolle kesken päivä). Leimaus ei vähennä työaikasaldoa.
Jos tarkastus tapahtuu työntekijän vapaa-aikana, maksetaan hänelle korvauksena ylimääräisistä kuluista sairausvakuutuslain vähimmäispäivärahaa vastaava summa.
Vieraalla paikkakunnalla suoritettavan lakisääteisen lääkärintarkastuksen ajalta maksetaan työehtosopimuksen edellytyksin päiväraha.

5.	Joukko- ja ikäkausitarkastukset
Jos työntekijä ei voi pyynnöstään huolimatta osallistua terveysviranomaisten järjestämään joukko- tai ikäkausitarkastukseen työajan ulkopuolella, tarkastuksen ajalta maksetaan ansionmenetyksen korvaus korkeintaan yhdeltä päivältä. 
Tällöin kun ansionmenetys korvataan, säännöllistä työaikaa noudattavat työntekijät leimaavat työajan seurantapäätteellä MUU SYY ja koodi nro 9 (lähtö sairasvastaanotolle kesken päivä). Leimaus ei vähennä työaikasaldoa.
Palkanmaksuvelvollisuus ei koske mahdollisia uusinta- tai seurantatarkastuksia.

6.	Terveydentilaa koskevien tietojen käsittelyyn oikeutetut
Henkilöstöpalvelujen työterveystiimissä valmistellaan ja käsitellään keskitetysti yliopiston työntekijöiden
-	sairaudesta johtuvat työstävapautukset ja työnteon keskeytykset,
-	äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaat sekä hoitovapaat,
-	sairauspoissaoloista ja perhevapaista johtuvat päivärahahakemukset KELAlle,
-	työtapaturma- ja ammattitautiasiat,
-	kuntoutushakemukset,
-	lähiomaisiin liittyvät poissaolot sekä poissaolot pakottavista perhesyistä,
-	työterveyshuollon palvelujen käytöstä johtuvat laskut.
Yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain (759/2004) 5 § mukaisesti yliopiston henkilöstön terveydentilaa koskevia tietoja ovat oikeutettuja käsittelemään henkilöstöpalveluissa työterveystiimin henkilöstösihteerit, henkilöstöasiantuntijat ja henkilöstöjohtaja. Esimiehet ovat oikeutettuja käsittelemään alaistensa terveydentilaa koskevia tietoja, kun kyse on lyhyistä alle 3 päivän sairauspoissaoloista, joiden osalta he hyväksyvät työstävapautuspäätökset. Lisäksi esimiehet ovat velvollisia seuraamaan alaistensa poissaolotietoja varhaisen tuen mallin mukaisesti. Tietoja käsittelevät henkilöt eivät saa ilmaista näitä tietoja sivullisille työsuhteen aikana eivätkä sen päättymisen jälkeen.  
Työterveystiimissä henkilöstön terveydentilaa koskevat tiedot säilytetään erillään muista henkilöstötiedoista.
Lääkärintodistusten ja terveyden-/sairaanhoitajan antamien todistusten tietojen toimittamisesta työterveyshuoltoon on tehty erillinen päätös.

7.	Sairauspoissaolo
Työntekijällä on oikeus olla pois työstä, jos hän on todistetusti sairaudesta, viasta tai vammasta johtuvan työkyvyttömyyden vuoksi estynyt hoitamasta tehtäviään.
Työntekijä on velvollinen viipymättä ilmoittamaan poissaolosta esimiehelle sekä siitä, milloin poissaolon arvioidaan päättyvän.
Sairastumista työpäivän aikana ei lueta sairauspäiväksi.
Jos sairaus kestää viikonlopun yli, esim. perjantaista maanantaihin, sairauspäiviä ovat myös lauantai ja sunnuntai.
Sairauspoissaoloihin luetaan kuuluviksi myös vapaa-ajan tapaturmat.
Sairaus on pääsääntöisesti todistettava lääkärintodistuksella.
-	Todistusta ei tarvita kolme (3) kalenteripäivää tai sitä lyhyemmästä sairauspoissaolosta. Työnantajalla on kuitenkin oikeus vaatia, että sairaus todistetaan lääkärin tai terveydenhoitajan antamalla todistuksella ensimmäisestä sairauspoissaolopäivästä lähtien. Tästä tehdään erillinen kirjallinen päätös, joka toimitetaan työterveyshuoltoon tiedoksi.
-	Yli kolmen (3) kalenteripäivän sairaudesta on esitettävä aina joko lääkärin tai terveydenhoitajan antama todistus. Yli viiden (5) kalenteripäivän sairaudesta on esitettävä aina lääkärin antama todistus.
Sairaudesta johtuvan työstävapautusta koskevan päätöksen valmistelua varten lääkärintodistus toimitetaan mahdollisimman pian suoraan työterveystiimiin postitse. Lääkärintodistusta ei saa liittää työstävapautushakemuksen liitteeksi Certian portaalin SAP HR –järjestelmään (henkilöstötietojärjestelmä). 
Jos henkilö toimittaa lääkärintodistuksen oman yksikön kautta, huomiota on kiinnitettävä siihen, että terveydentilaa koskevat tiedot ovat salassa pidettäviä (viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettu laki 621/1999 24 § 1 mom. 25. kohta). Lääkärintodistusta ei siten saa kopioida.
Vaikka lyhyistä, alle 3 päivän sairauspoissaoloista ei tarvita lääkärintodistusta, niistä on aina tehtävä työstävapautushakemus henkilöstötietojärjestelmässä. Esimiehen hyväksyttyä hakemuksen se siirtyy työterveystiimiin käsiteltäväksi. Tämä koskee sekä kokonaistyöaikaa että säännöllistä työaikaa noudattavia. 

8.	Lomansiirto ja lääkärintodistus
Kaikista lomansiirtoihin oikeuttavista sairauspoissaoloista tulee olla lääkärin tai terveydenhoitajan todistus, jonka mukaan sairauspoissaolo on alkanut ennen ko. lomajakson alkamista ja joka on annettu ennen ko. lomajakson alkamista.
Vuosilomalain (162/2005) 5 luvun 25 § mukaan jos synnytyksestä, sairaudesta tai tapaturmasta johtuva työkyvyttömyys alkaa vuosiloman tai sen osan aikana ja jatkuu yhtäjaksoisesti yli seitsemän kalenteripäivää, tämän ajan ylittävää osaa samalle vuosilomajaksolle ajoittuvasta työkyvyttömyysajasta ei pidetä vuosilomana, jos työntekijä pyytää sitä ilman aiheetonta viivytystä.
9.	Voimaantulo
Tämä ohje on käsitelty yhteistoimintaneuvostossa 16.3.2012. Tämä ohje tulee voimaan välittömästi ja on voimassa toistaiseksi. Tämä ohje korvaa ohjeen perhevapaista ja sairauslomista 1.10.1998 sairauspoissaolojen osalta ja päätöksen 8.10.2001 yliopiston henkilöstön terveydentilaa koskevien tietojen käsittelystä. 
Hallintojohtaja	Hannu Pietilä
Henkilöstöjohtaja 	Liisa Rossi